Integrationsplan ger bättre utbildade barn
Ju bättre handledning nyanlända föräldrar får, desto större är chansen att deras barn inom några år får en studentmössa på huvudet. En ny rapport visar att barnens utbildningsnivå påverkas positivt av att föräldrarna får en integrationsplan.
Integrationsplanen för nyanlända, som 1999 ersatte den tidigare sysselsättningsplanen, har haft en positiv inverkan på utbildningssituationen för barn till nyanlända. Det visar en ny rapport från Statens ekonomiska forskningscentral.
– Det här bekräftar att man måste fortsätta satsa på strukturerade integrationsplaner för nyanlända och att hela familjens situation måste tas i beaktande. Genomtänkt planering återspeglar sig i nästa generations skolgång, säger Annika Forsander, utvecklingschef på Arbets- och näringsministeriet som beställt rapporten.
De största skillnaderna syns i att barn till föräldrar som tagit del av integrationsplanen i högre grad skriver studentexamen och söker in till yrkeshögskola. Men när det gällde de ungas avgångsbetyg från grundskolan och benägenheten att söka in till en utbildning på andra stadiet påträffade forskarna inga nämnvärda skillnader. Föräldrarnas kön verkade heller inte spela någon roll.
– Men i tidigare rapporter har det bevisats att satsningar på mamman i familjen ger bäst resultat, säger Forsander.
Annika Forsander säger att resultatet också understryker hur viktig den personliga handledningen är för att få i gång integrationen på arbetsmarknaden. Därför måste man se till att personalresurserna på arbets- och näringsbyråerna är tillräckliga för att bemöta efterfrågan.
– Den förra regeringen satsade mycket på olika åtgärder, vilket också behövs, men man måste se till att det finns tillräckligt med handledning så att varje individ får det stöd som hen behöver. Genom att diskutera vilken utbildning och målsättning personen har kan man lättare utnyttja den stora motivation att lära sig språk och snabbt komma in på arbetsmarknaden som alla nyanlända verkar ha.
Allt börjar i hemmet
Ahmed Hassan, aktiv inom Finlands somaliska förbund och tidigare kretsordförande för Svensk Ungdom i Helsingfors, anser att det är förhållandena i hemmet som spelar störst roll för barnets framtida utbildning. Oberoende om det handlar om barn till nyanlända eller infödda.
– Det mesta beror på vilken uppfostran man får av föräldrarna, om de uppmuntrar sina barn att studera eller inte. Det är ju många infödda som talar flytande finska men är så dåligt motiverade att de ändå inte lyckas klara av gymnasiet.
I dag har det blivit allt vanligare att barn till nyanlända börjar studera till läkare i Rumänien och de baltiska länderna, säger Ahmed Hassan. Han efterlyser förebyggande åtgärder för att de som inte uppmuntras hemifrån ska få det stöd som krävs.
– Det kunde till exempel göras genom att skolorna börjar erbjuda utökad läxhjälp.
Inte bara flyktingar
När de nyanländas situation diskuteras kretsar samtalet ofta kring flyktingarna. Annika Forsander säger att även om flyktingpolitiken är en viktig fråga så bör det poängteras att den klart största gruppen nyanlända som anländer utan arbete är familjemedlemmar till finländare.
Den negativa befolkningsutvecklingen i Finland gör att landet blir allt mer beroende av invandring för att fylla arbetskraftsbehovet. Men i dag tar det för lång tid att hitta ett arbete som passar den nyanlända.
– Det innebär i förlängningen att många nyanlända, liksom unga vuxna, lätt hamnar in i en ond cirkel av korttidsanställningar och arbetslöshet. Därför krävs det en tydlig integrationsplan som följer upp åtgärderna och ger bättre förutsättningar för alla att komma in på arbetsmarknaden.