Kimmo Sasi: Grexit hade varit bättre
Staternas skuldkris i Europa efter finanskrisen 2008 har redan länge varit under kontroll. Den ekonomiska tillväxten i krisländerna Lettland, Irland och Spanien är hög. Det finns bara ett undantag: Grekland.
När man 2010 gav det första lånepaketet till Grekland räddade man tyska och franska banker. Man var rädd att om ett euroland går i konkurs uppstår en panik och missförtroendet leder till att flera euroländer går i konkurs och hela det europeiska banksystemet kollapsar. Irland, Portugal och Spanien behövde också stöd.
Grekland hade levt en konsumtionsfest med utländska lånepengar sedan inträdet i euron. Den höga statsskuldsräntan sjönk betydligt tack vare euron. Utländska banker finansierade denna fest då man hade försäkrat dem att det inte finns risker i euroländernas lån.
Det var naturligt att statliga långivare krävde att Grekland måste avsluta konsumtionsfesten och spara så mycket att staten kan finansiera sina utgifter med sina inkomster. Idén var att ge tid att sätta landets ekonomi i skick.
Grekiska politiker har gjort sitt bästa för att förlänga krisen i landet. För första lånepaketet gav Grekland löften. Andra lånepaketet hade en effektiv kontrollmekanism. Men när Grekland äntligen började få sin ekonomi i balans fick populistpartiet Syriza makten. Intelligenta människor och kapitalet flydde från landet. Landet kom nära kollaps.
Nu har man valt att ge mera lånepengar till Grekland på strängare villkor än någonsin. Det är mycket sannolikt att samma saga fortsätter. Grekland verkställer en del av åtgärderna. Man ordnar europeiska krismöten för att undvika en grkisk konkurs. Man hittar nya nödlösningar.
Det hade varit bättre att styra Grekland till grexitvägen. Det alternativet hade det grekiska folket i folkomröstningen valt. Grexit skulle ha tvingat Grekland att stå på sina egna fötter och i snabb takt totalsanera sin ekonomi, inte tvunget av andra utan på egna villkor. I dag finns det inget förtroende för staten i landet. En omfattande kris hade antagligen visat grekerna det organiserade samhällets betydelse och minskat korruption och skapat gemenskap.
Om landet inte är förmöget till intern devalvering eller ekonomiska reformer måste det ha en egen valuta. Redan från början borde man ha insett att en intern devalvering på 40 procent är nästan omöjligt. Drakman skulle söka sig en nivå som skulle vara rättvis för grekerna och garantera att den internationella konkurrenskraften återvinns.
Grexit skulle öka den ekonomiska tillväxten på euroområdet. Nu kastar Grekland krisskuggan över hela den europeiska ekonomin. Grexit skulle inte längre i dag ha någon smittoeffekt på andra länder. Efter Greklands utträde skulle man nå slutpunkten på skuldkrisen och återgå till det normala.
Grexit kunde desuton förbättra långivarnas möjligheter att få sina pengar tillbaka. Euroländernas lån återbetalas först om 20-50 år. Greklands betalningsförmåga med superlåga räntor id ag är inte frågan. Avgörande är hur snabbt Grekland får sin ekonomi på stadiga fötter igen. Med god ekonomi stärks valutakursen och betalningsförmågan förbättras.
Vad lär fallet Grekland oss? Balansera ekonomin så fort som möjligt. Euron kräver mekanismer för intern ekonomisk anpassning.
Kimmo Sasi
är tidigare Europaminister och riksdagsman (Saml).